A magyar népi hiedelemvilágnak is része volt az elrejtett kincsek utáni kutatás. A kincs felbukkanásának, felkutatásának és megszerzésének is kötött „szabályrendszere” volt, a nagy gazdagság reménye azonban a nehézségek ellenére is igen csábítóan hatott. E hónap dokumentumaként egy olyan 1792 őszén lezajlott kincskereső „vállalkozásról” számolunk be, mely a korszak hiedelemvilágába is betekintést nyújt.
2015. december 9-én szenzációként járta be a világsajtót a hír, miszerint magyar és török kutatók valószínűsíthetően I. Szulejmán szultán (1494–1566) sírhelyére, az egykori mauzóleumra (türbére), valamint egy ehhez kapcsolódó oszmán kori településre bukkantak a szigetvár-turbéki szőlőhegyen.
A Magyar Nemzeti Levéltár Károlyi Kutatócsoportjának évente tartott találkozóján műhelykonferencia keretében ismertetik a tagok legújabb kutatási eredményeiket.
2022. szeptember 1-jén 17 órakor a a MONFODI (Mozgáskorlátozottak Nemzetközi Fotó- és Színesdia Pályázat) alkotásaiból nyílik tematikus tárlat a TISZApART Mozi galériájában.
Levéltárunkban több nagy múltú gimnázium iratanyaga megtalálható, ám a leggazdagabb ezek közül kétségkívül a kisújszállási Móricz Zsigmond Református Gimnáziumé. A rendelkezésünkre álló bőséges forrásanyag lehetővé teszi, hogy betekintést nyerjünk az iskola hétköznapjaiba, megismerjük a tanárok és diákok mindennapi életét.
Évszázadokon keresztül a nyomtatott tankönyvek voltak a tanulás legfontosabb eszközei, bizonyos értelemben talán még ma is azok. Magyarországon a legutóbbi időkig a tankönyvek megvásárlása jelentette az egyik legnagyobb anyagi terhet az iskolába járó gyermekek szülei számára. Nem volt ez másképp a 18. században sem, amikor a szegényebb lakosság nem mindig volt képes beszerezni a tanuláshoz szükséges tankönyveket. Ilyenkor a közösségek nyújthattak segítséget, ahogyan ez a Jászságban is megtörtént, majdnem kétszázharminc évvel ezelőtt. A következőkben egy 1793-as tankönyvvásárlás részleteibe avatjuk be az olvasót.
Díszpolgárral gyarapodott a megyeszékhely. Dr. Dobos Gyula történész, nyugalmazott levéltárigazgató, címzetes docens már gimnazistaként is hálás volt a városnak. Azóta is kiváló munkája fémjelzi ezt a kapcsolatot.
Hetedíziglen programunk keretében 2022. szeptember 2-án a Nagykállói Korányi Frigyes Görögkatolikus Általános Iskola, Gimnázium és Kollégium diákjai látogatták meg levéltárunkat.
90 évvel ezelőtt nyílt meg a Debreceni Köztemető, Magyarország első erdei temetője. Az építkezés kezdetén 100 holdat hasítottak ki a Nagyerdő keleti széléből, és Borsos József építész tervei alapján lényegében 2 év alatt elkészült a ravatalozó épülete. Gyönyörű lett. Különlegessé részint a klinkertégla alkalmazása tette, részint magyaros díszítése, színes ablakai és freskói, melyek többek között Holló László keze munkáját dicsérik. Ráadásul az előtte elterülő 1000 m2-es vízfelületen visszatükröződik az impozáns épület, és a látványt a zöld park még tovább fokozza. A köztemető létesítésével megváltoztak Debrecenben a temetkezési szokások: bezártak a felekezeti temetők, és ezután már csak itt lehetett ravatalozni, így megszűntek az éneklő halottas menetek az utcákon.
A 2022. július 16–17-ei hétvégén a Magyar Nemzeti Levéltárat is képviselve magyar vonatkozású rendezvények fontos szereplői lehettünk az Isonzó mellett Szlovéniában és Olaszországban. Az ünnepségek a civil szervezetünk, a Nagy Háború Kutatásáért Közhasznú Alapítvány szakmai szervezésében zajló, az erre az időszakra tervezett 2022. évi Isonzó Expressz kísérő eseményei lettek volna, azonban az ukrajnai háborús helyzet és annak a gazdasági hatásai miatt a többszáz főt megmozgató vasúti kegyeleti emlékút elmaradt. A kisebb költségvetésű és létszámú „vonatpótló” buszos rendezvények azonban megszervezhetők voltak.