Sorozatunk következő részében arra keressük a választ, hogyan és milyen adatokat rögzítettek elődeink Pápán az 1848-ban elrendelt zsidóösszeírás során, és ezeket mi módon lehet napjainkban hasznosítani?
A hadigondozási eljárások során néhány esetben a levéltári kutatás olyan egykorú dokumentumokat is felszínre hozott, amelyek ékesen bizonyítják, hogy a megelőző történelmi korszakokban hazánk nem minden állampolgára állt két lábbal a jog és erkölcs talaján, amikor benyújtotta hadigondozási igényét, de közigazgatásunk szemfüles tisztviselői átláttak a szitán és meghiúsították jogtalan előnyszerzésre irányuló kísérletüket.
2016. május 6-án a Dobrossy István várostörténeti vetélkedő újabb állomásának adott otthont levéltárunk. Hat általános és középiskolái csapat mintegy 50 fővel látogatta meg intézményünket a Miskolc Megyei Jogú Város által szervezett és a korábbi levéltár igazgatóról, dr. Dobrossy Istvánról, a város történetének jelentős kutatójáról elnevezett verseny keretében.
A Vas Megyei Levéltár tisztelettel meghívja Önt a Málenkij robot című, a kárpátaljai magyarok 1944. évi deportálásának emlékére rendezett kiállítás megnyitójára 2016. május 12-én (csütörtökön) 17 órára a levéltár előadó- és kiállítótermébe.
Május 27-én és 28-án Gyula Város Önkormányzata, a Nemzeti Közszolgálati Egyetem, az Erkel Ferenc Múzeum és az MNL Békés Megyei Levéltára két részből álló konferenciát rendez.
A Magyar Nemzeti Levéltár a történeti Magyarország területéről várja mindazon magánszemélyek felajánlását, akik Trianont s az ezt követő területmódosításokat naplókban, levelezésben, visszaemlékezésekben rögzítették.
1932-ben néhány gyöngyösi mesterember, pár szakkönyv birtokában, különösebb szakmai előképzettség nélkül kezdte meg a Gyöngyös 33-ként ismertté vált, első magyar, motor nélküli teljesítmény-repülőgép építését, melynek későbbi sikerei hozzájárultak a város nevének öregbítéséhez is.
2016. április 6-án közel 100 fős közönség részvételével ünnepélyes keretek között, dr. Hafenscher Károly billentyű-lenyomásával elindult az MNL "Reformáció 500" projektjének honlapja, melynek keretében minden megyei tagintézmény - köztük a Hajdú-Bihar Megyei Levéltár is - saját alhonlappal rendelkezik.
Hazánk ezeréves fennállásának alkalmából országszerte megemlékezéseket, ünnepségeket tartottak, és sorra állították a turulmadaras emlékműveket. Nem történt ez másképp az ország egyik legősibb vármegyéjében, Biharban sem, ahol a törvényhatósági bizottság 1896. május 12-én tartotta ünnepi díszközgyűlését Nagyváradon; és a vármegye legelső központjában, a Bihar településen található földvárban avattak emlékoszlopot, melynek a tetején turulmadár volt látható, csőrében karddal.
Az MNL Országos Levéltára iratainak túlnyomó többsége latin, német és magyar nyelvű, amelyek latin betűs írással íródtak. Ezeken kívül a hajdani Magyar Királyság etnikai összetételéből adódóan különböző szláv, illetve román nyelvű iratok is találhatók itt, amelyek nagyobb részben szintén latin, kisebb részben cirill betűs írásúak. A szláv írásbeliségnek azonban létezik egy régebbi és jóval ritkább formája is: ez a glagolita írás, amelyre az MNL Országos Levéltára anyagában alig találni példát.