A Csongrád Megyei Levéltár Szentesi Levéltárának elődei: Csongrád vármegye és Szentes város levéltárai. Ezek közül történeti anyaga alapján a legnagyobb és legértékesebb Csongrád Vármegye Levéltára. Tartalmazza mindazokat az iratokat, amelyek Csongrád vármegyének a török uralom utáni újjászervezése és az új területi beosztású megye tanácsának 1950. évi megalakulása között eltelt két és fél évszázad alatt keletkeztek, és sok hányattatás után fennmaradtak.
![](https://mnl.gov.hu/sites/default/files/csml/szentes_cimer.jpg)
Csongrád vármegye középkori levéltára Fülek 1682. évi ostroma alkalmával megsemmisült. Az 1723-ban újjászervezett megye levéltárába elsőként azok az iratok kerültek, amelyeket a szegedi kamarai hivatal prefektusa adott át az első nemesi közgyűlésen. A következő fél évszázadban keletkezett iratokat a Szegeden bérelt megyeházán őrizték, az intézkedést igénylő aktákat pedig a tisztviselők maguknál tartották. A váltakozó színhelyű megyei köz- és kisgyűlésekre, valamint a törvényszéki tárgyalásokra szekérderékban, ládába zárva szállították az iratokat. Ez az állapot 1767-ig tartott, ekkor a vármegye és levéltára a kijelölt új megyeszékhelyre, Szegvárra költözött. 1786-ban Szegvár lett az egyesített Békés-, Csanád- és Csongrád megyék székhelye is. 1790-ben - a vármegyék és Szeged önállóságának visszaállításakor - az iratokat törvényhatóságonként szétválogatták. 1794-ben a vármegye tiszteletdíjas levéltárosra bízta az iratok rendezését és segédletekkel való ellátását, 1809-től pedig állandó levéltárnokot alkalmazott.
A megyei levéltárat 1858-ban átszállították Szegedre, és egyesítették a megyefőnöki irattárral. 1861 áprilisában visszaköltöztették Szegvárra, a vármegye ősi székhelyére. 1878-ban Szentest jelölték ki a megye székhelyévé. Az új, szentesi vármegyeház elkészülte után - 1884-ben - Csongrád vármegye levéltára a mai, végleges helyére került. Csongrád vármegye levéltára lezárt levéltár, 111 fondból áll, terjedelme 841,63 fm, valamennyi fondja középszinten rendezett, az előírt segédletekkel ellátott. Részletes ismertetője 1986-ban Barta László, Labádi Lajos és Takács Edit közös munkájaként nyomtatásban is megjelent Csongrád Megye Levéltára 1723-1950 címmel (A Csongrád Megyei Levéltár Kiadványai - Segédletek II.).
Szentes város korai levéltáráról keveset tudunk. Egy 1332-ből származó oklevél templomos faluként, egy másik, 1564-ben már mezővárosként (oppidumként) említi a települést, tehát feltételezhetően volt szervezett helyi önkormányzata, s így az írásbeli ügyintézési gyakorlat is kialakulhatott. A török idők pusztításait a korai levéltár anyaga aligha vészelte át, s ha mégis, akkor az valószínűleg az 1760. évi nagy tűzvész alkalmával - amelynek a régi városháza is áldozatul esett - megsemmisült. A városi levéltár legkorábbi fennmaradt irata egy 1703-ban kelt, II. Rákóczi Ferenc fejedelemtől származó protekcionális oklevél (védlevél). A folyamatosnak tekinthető nyilvántartások az 1720. évvel kezdődnek. A levéltár rendkívül értékes részét képezik a tanácsülési jegyzőkönyvek, amelyek 1740-től találhatók meg. A hozzájuk tartozó iratok kezdő éve1762. A korai időkben önálló levéltárnoki tisztség nem volt; a régi iratok őrzése, rendezése a mindenkori városi jegyző (notarius) feladatai közé tartozott.
A városi levéltárnoki tisztség első említésére az 1837 őszén kidolgozott városi szervezési szabályrendeletben került sor. A régi iratok rendezésének ügye 1839-től folyamatosan napirenden volt, de megfelelő személyi és anyagi feltételek hiánya miatt csak 1852 végére fejeződött be. A feladattal megbízott Farkas Lajos nemcsak rendezte a városi levéltár anyagát, hanem repertóriumot és regestrumokat is készített az iratokhoz. Rendkívül gondos, szakszerű munkát végzett, az általa készített segédletek napjainkban is kiválóan használhatók.
A városi tanács 1853 januárjában - a kialakított rend megőrzése és a nyilvántartások folyamatos vezetésének biztosítása érdekében - függetlenített levéltárnoki állást rendszeresített, ennek ellenére többször előfordult, hogy a tisztséget nem töltötték be, ezáltal a levéltárosi teendőket "kapcsolt" munkakörben valamelyik jegyző végezte. A községek rendezéséről szóló 1871: XVIII. tc. alapján kidolgozott városi szabályrendelet külön fejezetben foglalkozott a levéltárnok feladataival, aki ettől kezdve önálló tisztségként teljesítette azokat. Az I. és a II. világháború idején a városi levéltárat károsodás nem érte. A levéltárakról szóló 1950: XXIX. sz. törvényerejű rendelet értelmében - amely intézkedett a megyei, városi és községi levéltárak megszűnéséről és állami kezelésbe vételéről - a Szentes városi levéltár önállósága megszűnt; a Csongrád Megyei Közlevéltár szerves részévé vált.
Szentes város levéltára ma lezárt levéltár, 57 fondja 359,88 folyóméter iratot tartalmaz. Valamennyi fond középszinten rendezett, és az előírt segédletek mindegyikével rendelkezik. A levéltár teljes anyagát ismertető kiadvány Barta László és Labádi Lajos közös munkájaként - Szentes Város Levéltára 1703-1950 címmel - 1995-ben jelent meg (A Csongrád Megyei Levéltár Kiadványai - Segédletek V.).
A levéltárak 1950-ben történt államosításakor Csongrád megyében két állami levéltárat hoztak létre Szeged, illetve Szentes székhellyel. A Szentesi Állami Levéltár gyűjtőterületéhez tartoztak Szentesen kívül Hódmezővásárhely, Csongrád és a megye északi felében lévő községek. A következő években a levéltár begyűjtötte a felügyelete alá tartozó városok, községek, üzemek, intézmények stb. történeti értékű iratait. Az 1950-es évek végére valamennyi fondról elkészültek az alapleltárak, majd az 1960-as években a fondtörzslapok. A levéltár kezelésében lévő anyag fondjegyzéke 1966-ban jelent meg. A 2045/1967. sz. kormányhatározat szerint a területi állami levéltárakat 1968. január 1-jétől a megyei tanácsok vették át. Az átszervezéssel a szentesi levéltár új neve Csongrád Megyei 2. sz. Levéltár lett. A Csongrád Megyei Tanács VB 1973. január 1-jétől egy levéltári igazgatóságot szervezett Szeged székhellyel. Ennek következtében a szentesi levéltár a Csongrád Megyei Levéltár Szentesi Fióklevéltára elnevezést kapta. Az átszervezéskor leválasztották a hódmezővásárhelyi iratokat és azok nyilvántartásait, a levéltár gyűjtő- és felügyeleti területe, valamint iratanyaga egyebekben nem változott. A Csongrád Városi Levéltár 2001-ig szervezetileg a szentesi levéltár részlegeként működött; 2002. január 1-től önálló fióklevéltárrá vált.
A Szentesen nyilvántartott és őrzött iratanyag jelenleg összesen 553 fondból, 796 állagból áll; terjedelme 2964 iratfolyóméter. Figyelmet érdemelnek a levéltár értékes gyűjteményei: a Térképtár (850 db), a Tervtár (730 db), a Plakátgyűjtemény (6500 db), a Fotótár (7760 db), a Mikrofilmtár (240 tekercs, 125.000 felvétel). A közel 13 ezer kötetes szakkönyvtárában megtalálhatók a környék régi újságjai, helytörténeti kiadványai, valamint a legfontosabb történelmi szakfolyóiratok, statisztikai kiadványok. A megye és a város történetét bemutató állandó kiállítása.